2017. március 15-i megemlékezéseink
A Klauzál Gábor Társaság 2017. március 12-én, második alkalommal tartott Tavaszi fényhozó címmel fáklyás emlékmenettel egybekötött ünnepi megemlékezést a Klauzál Ház előtt álló Klauzál-szobornál.
A Klauzál
Gábor Társaság 2017. március 12-én Tavaszi fényhozó címmel szervezett ünnepi
megemlékezést Budatétényben, az 1848. március 15-i forradalom tiszteletére.
Az előző
évekhez hasonlóan idén is fáklyás emlékmenettel színesítettük ünnepi
programunkat.
Délután öt
órakor gyülekeztünk a Klauzál-villa előtt, ahol először megkoszorúztuk
Társaságunk névadójának emléktábláját, majd meggyújtottuk fáklyáinkat.
|
|
|
|||
Fáklyagyújtás a Klauzál-villa előtt |
Közös éneklés Sisak András karnagy vezetésével |
Klauzál emléktábla megkoszorúzása |
A 48-as dalok
közül elsőként – Arany János születésének 200. évfordulója előtt tisztelegve –
a Nemzetőr-dalt énekeltük el, ezután indultunk zászlókkal és fáklyákkal a
Klauzál-ház előtti Klauzál-szobor felé.
|
|
|
|||
Fáklyás | emlékmenet | Érkezés a Klauzál Ház elé |
A két
kilométeres emlékséta közben többen is csatlakoztak hozzánk gyermekekkel,
unokákkal, tanítványokkal, így nagy örömünkre az ifjúság is szép számmal
képviseltette magát felvonulásunkon. Sisak András tanár úr vezetésével Kossuth-nótákat
énekeltünk a Park utcán végighaladva. A Klauzál-szoborhoz már naplemente után
érkeztünk meg, így a lobogó fáklyák fényénél kezdődött ünnepi műsorunk.
Elsőként
Hódi Szabolcs, Társaságunk szervezőtitkára köszöntötte az egybegyűlteket, majd
a tavalyi évhez hasonlóan ismét Bartos Mihály meglepetés verse következett. Misi
az utóbbi évek kutatásai során Klauzál Gábor egyetlen fiának, a lírikus alkatú
„kis” Klauzál Gábornak több versét is megtalálta, ezúttal egy nagyon ideillőt, a
Pozsonyvidéki Lapokban megjelent Március
tizenötödikére, 1878 című versét szavalta el, amely a forradalom 30.
évfordulójára íródott.
|
|
|
|||
Megemlékezők | Bartos Mihály | Glattfelder Tamás |
Ezt követően
Glattfelder Tamás a Klauzál Gábor Társaság elnöke mondott ünnepi beszédet:
Tisztelt Ünneplő közönség, Hölgyeim és Uraim, kedves Barátaim!
Március 15-ét immár több mint másfél évszázada minden évben megünnepeljük. Megemlékezünk az országunk egyik legnagyobb, történelmi eseményéről. Akkor, 1848. március 15-én, Pesten a fiatalok megfogalmaztak maguknak elveket, amelyek célkitűzések lettek, és amelyekből kialakult a „12 pont”. Egy olyan forradalmi láz hatottá ár az országot, amelyik egészen egyedi volt az akkori Európában. A forradalmi eszmét a fiataloknak olyan ereje tüzelte, olyan erős érzés volt mögötte, melyben nem tántorította el őket a fenyegetettség és annak kockázata, hogy esetleg hátrány érheti őket a céljaik megfogalmazásában. Fűtötte őket a szabadság iránti vágy, az akarat, hogy egy olyan országban élhessenek, amelyben saját nyelven, saját igazukat kimondván, félelem nélkül élhetnek. A 48-as forradalmárok tudták mit kockáztatnak, tudták mivel fizethetnek, mégsem aggodalmaskodtak egymásnak, hogy mi lesz ha nem sikerül. Bátrak voltak, merészek, és ezért is jó rájuk emlékezni. Nem hátráltak meg a hazájuk, Magyarság előremozdítása érdekében. Egy kicsit mindannyian ott voltunk velük akkor, amikor a 12 pontot kikiáltották. Amikor a jelenben március 15-én kokárdát tűzünk a kabátunkra, tudjuk, hogy miért tesszük ezt, mire és kikre emlékezünk e pár napban. Azoknak a hősök iránti tiszteletéből tesszük ezt, akik a Forradalomban részt vettek, akik a Szabadságharcban harcoltak az ő jövőjükért és a mi jelenünkért. Olyan hősök voltak ők, akik nem nyerték meg a harcukat, leverték Őket, de mégis győztek. Mégis elértek eredményeket, amelyek nélkül Magyarország ma nem lenne az ami. Kivívták a Nemzet tiszteletét és beírták nevüket a magyar történelembe. Ők, a hősök, olyan tettet hajtottak végre, melyre büszkék lehetünk nap mint nap, nem csak március idusán. Tanulnunk kell őseinktől, mind elszántságot és mind elhivatottságot, tanulnunk kell az ő bátorságukból, tettrekészségükből. Soha ne feledjük el a szabadságharc fiataljai mellett politikai zsenijeinket sem! Amikor a 48-as szabadságharcról beszélünk akkor legtöbben és leggyakrabban azon hősök nevét emlegetik, akik szinte evidenciaként jutnak mindenki eszébe. Kossuth, Széchenyit, Batthyány… Akik országgyűlésről országgyűlésre a szabadság eszményét a zászlajukra tűzve harcolták ki és és kiváló érzékkel készítették elő 1848 változásait. Ugyanakkor az idei márciusi megemlékezésnek különös apropót ad az a kerek évszám, amellyel idén az 1848-as Szabadságharc emlékét ünnepeljük. Idén ünnepeljük a kiegyezés 150. Évfordulóját. Amikor 1848-ban a márciusi fiatalok a forradalmi napon összegyűltek, hogy egységesen meghatározzák akaratukat a szabad és független Magyarország kikiáltása mellett, akkor még nem gondolták volna, hogy 19 évvel később a Szabadságharcuk egy Kiegyezés formájában érjen véget. Ahhoz, hogy ez a Kiegyezés úgy és olyan formában valósuljon meg, elengedhetetlen, hogy a Szabadságharc vívmányainak említésekor ne említsük meg Klauzál Gábor nevét, Társaságunk névadóját és a XXII. kerület polgárát, az első felelős kormány miniszter nevét. Amikor a Kiegyezést támadták sokan igyekeztek a szabadságharc kudarcának beismeréseként tekinteni erre az egyezségre, de az nézőponttól függően akár sikeresnek is tekinthető. Ezt leginkább az a tény támaszthatja alá, hogy az Áprilisi Törvények, a Nemzetőrség, és a Nemzeti Bank felállításának kivételével olyan kompromisszumra jutott az akkori Ausztriával amellyel Magyarország osztrák félgyarmati státuszából a közös külügyeket és közös hadügyeket, pénzügyeket, valamint a perszonáluniót leszámítva újra önálló állam lett, saját választott parlamenttel, kormánnyal és kormányfővel, a belügyeiben kvázi korlátlan szabadsággal. Azt is mondhatnánk, hogy a 12 pontból 10 teljesült. Klauzál nem csak irányítani tudta a márciusi forróvérű ifjúságot a maga tekintélyével, tudásával, szónoki erejével, hanem műveltségével, kompromisszumkereső-készségével a Kiegyezéssel véget ért békés átmenetben is méltón megemlítendő szerepet kapott. Deák Ferenc mellett Klauzál Gábor is ott ült annál az asztalnál, amely mellett a kiegyezés pontjai fogalmazódtak és ezt nem felejthetjük el akkor sem ha magát a Kiegyezést ő sajnos már nem élhette meg. Az ő halálának 150 évfordulójáról épp tavaly emlékeztünk meg. Büszkék vagyunk arra, hogy az idei márciusi szabadságharc és forradalom ünnepén egy kicsit Kerületünk polgárát is ünnepelhetjük, munkásságát példaként mutathassuk be a világnak. Legyen béke, szabadság, egyetértés. Éljen Klauzál! |
Megemlékezett
az 1848-as forradalmárokról, példaként állítva elszántságukat, bátorságukat,
tettrekészségüket. Bár harcukat leverték, mégis győztek, az éppen 150 évvel
ezelőtt létrejött kiegyezés eredményei a 19 évvel azelőtti szabadságharcnak
köszönhetőek. Kiemelte Klauzál Gábor szerepét a forradalomban és a kiegyezés
előkészítésében egyaránt. Klauzál nem csak irányítani tudta a márciusi
forróvérű ifjúságot a maga tekintélyével, tudásával, szónoki erejével, hanem
műveltségével, kompromisszumkereső-készségével fontos szerepet kapott a kiegyezéssel
véget ért békés átmenetben is.
|
|
|
|
|
|
||||||
Klauzál Gábor Társaság |
Budatétényi Polgári Kör |
Budafok-Tétény Önkormányzata |
Politikai Foglyok Szövetsége |
Klauzál Ház |
Hajas Ervin polgármester |
Ünnepi megemlékezésünk végén Klauzál Gábor egészalakos
szobránál koszorút helyezett el a Klauzál Gábor Társaság (Györök Natália és Tóth Avanti Péter), majd Budafok-Tétény,
Budapest XXII. kerület Önkormányzata (Karsay Ferenc polgármester és Krieger Krisztina), a Budatétényi Polgári Kör (Janzsó János), a Pofosz XXII.
kerületi szervezete (Péter Árpád elnök) és a Klauzál Ház (Horváth Ildikó Zsuzsanna és Krátky Ferenc) képviselői.
![]() |
Megemlékezés részvevőinek csoportképe |
Március 15-én kerületünk központi megemlékezése és
koszorúzási ünnepsége hagyományosan Nagytétényben, a Tétényi csata emlékművénél
zajlott, ahol idén is sokan képviseltük a Klauzál Gábor Társaságot.
Németh Zsolt, az országgyűlés külügyi bizottságának elnöke
mondott ünnepi beszédet, ezt követően a Kolonics György Általános Iskola
tanulóinak műsorát láthattuk, majd Bánhegyi Ferenc történelemtanár emlékezett a
48-as forradalom és szabadságharc hőseire.
|
|
|
|
||||
Bánhegyi Ferenc történelemtanár |
Németh Zsolt ogy-i képviselő |
Klauzál Gábor Társaság |
Koszorúk a Tétényi csata emlékművénél |
Az ünnepség a koszorúzásokkal zárult, Társaságunk koszorúját
Glattfelder Tamás elnök és Markó László helyezte el.
Andrásofszky Csilla – 2017. szeptember
![](/images/pecset_s.gif)