Hagyományteremtő ünnepség a Klauzál-villánál
Elmaradt anyag pótlása!
2007. március 11-én először koszorúztunk a Klauzál-villa falán múlt év áprilisában felavatott Klauzál emléktáblánál, az 1848/49-es szabadságharcunk kezdetének és a parlamentáris Magyarország megszületésének emléknapján, nemzeti ünnepünk alkalmából.
Kellemes tavaszi időben, délelőtt 11 órakor a Himnusz eléneklésével kezdődött ünnepségünk, majd Bartos Mihály helytörténész köszöntötte az egybegyűlteket. „Maiorum gloria posteris lumen est!” (Az elődök dicsősége fény az utódoknak) – idézte Sallustius római történetírót, kiemelve, hogy a dicső elődökre, 1848 nagy alakjaira - a nagytétényi Zambelli Lajos emléktábla és a Budafok-felsővárosi temető honvédsírjai (Térey Pál honvéd huszárőrnagy és gr. Hadik Ágoston honvéd ezredes sírja) mellett - mostantól Budatétényben is saját ’48-as emlékhelyen, a Klauzál táblánál emlékezhetünk.
Dobos Károly, társaságunk elnöke, ünnepi beszédében Klauzál Gábor márciusi tevékenységét előtérbe helyezve elevenítette fel a 159 évvel ezelőtti eseményeket, kiemelve Klauzál különleges szerepét, melynek eredményeként, mérsékelve a véres párizsi és bécsi forradalom után fölbolydult kedélyeket, március 15-én Pesten vér nélküli megmozdulásokkal vehette kezdetét a forradalom.
Az Ellenzéki Kör ülésein, szemben a radikális ifjú egyetemistákkal, akik mindenáron – akár utcai harcok árán is – keresztül akarták vinni a 12 pontot, Klauzál a mérséklő, megfontolt politikát képviselte. A győztes bécsi forradalom hírére azonban ő is a forradalmi ifjak oldalára állt. Március 15-én délután a Nemzeti Múzeumnál tízezres tömeg gyűlt össze, követelve a Landererék nyomdájában délelőtt kinyomtatott 12 pont elfogadtatását. Klauzál, átvéve a kezdeményezést, személyesen vezette át a tömeget Budára a Várban székelő Helytartótanácshoz, ahol Zichy Ferenc gróf – a Helytartótanács elnöke – az általa vezetett küldöttséget (Nyáry Pál, Rottenbiller Lipót és Klauzál) fogadva, Tőle vette át a 12 pontot.
Klauzál a következő napokban is főszereplő volt. A megalakult Pest városi rendre ügyelő közbátorsági vagy ún. Közcsendi (illetve Csendvédelmi) Bizottmány élén, Nyáry Pállal és Rottenbiller Lipóttal együtt biztosították a rendet és a további békés átmenetet. Március 23-tól Szemere Bertalannal és Pulszky Ferenccel a Miniszteri Országos Ideiglenes Bizottmányban, annak elnökeként tevékenykedett az ország rendjének fenntartásában, a Batthyány-kormány felállásáig. Szónoklattal csillapította le a népet március 30-án és április elsején, amikor a lőszerraktárakat akarták megrohamozni, hogy kikényszerítsék az áprilisi törvények elfogadását. Az áprilisi törvényeket végül elfogadták, Klauzál Gábor pedig miniszterként dolgozott tovább az első független kormányban. Méltó arra, hogy életét, munkásságát megismerjük, szellemi örökségét ne feledjük!
Az ünnepi beszéd után, a kort idézve, Vaskó Zsolt játszott ’48-as dalokat.Ezt követően került sor az emlékokmányok átadására, ezeket a 2006-ban felavatott Klauzál-tábla támogatói kapták. Hódi Szabolcs, társaságunk titkára köszönte meg az adományozóknak, hogy anyagi segítséget nyújtottak Klauzál Gábor emléktáblájának létrehozásához. Elsőként Györök Natáliának, az emléktábla alkotójának mondott köszönetet, majd a Lics-családnak a Klauzál-borok létrehozásával nyújtott támogatásáért. Külön kiemelte még a „Képző- és Iparművészeti Közalapítvány a XXII. kerület Kultúrájáért” jelentős anyagi segítségét. Ezután ábécé-sorrendben név szerint felsorolta az adományozókat, akik közül a legtöbben személyesen vehették át a névre szóló köszönetet tartalmazó emlékokmányt.
Ünnepségünk végén került sor a koszorúzásra. Koszorút helyezett el a Klauzál Gábor Társaság, a Budatétényi Polgári Kör, Budapest XXII. kerület Önkormányzata, a Nagytétényi Polgári Kör és a Baross Gábor Általános Iskola.
A Szózat, majd az elmaradhatatlan csoportkép zárta a remélhetőleg hagyományteremtő megemlékezésünket.
Andrásofszky Csilla - 2007. március
![](/images/sep2.gif)