Klauzál-szobor Dombóváron
Horvay János alkotása, mely az 50-es években került a budapesti Kossuth térről lebontásra ma egy kicsit másként tagolva, de fenmaradt, és Dombóváron megtekinthető. A hatalmas szobrok egyike Klauzál Gábort örökíti meg.
Ez év tavaszán, családi utazásunk során felkerestük Dombóváron az első független magyar kormánynak emléket állító „Kossuth-szoborcsoportot”.
A dombóvári Sziget-erdőben, természetvédelmi ősparkban, egy sétaút mentén láthatók a Batthyány-kormány miniszterei. A hatalmas, kétszeres ember nagyságú szobrok kissé kopottan, de méltóságteljesen állnak a fák között.
![]() |
![]() |
![]() |
||
Eszterházy Pál - Klauzál Gábor | Eötvös József - Széchenyi István |
Kossuth Lajos |
Kossuth Lajos kiemelt helyen, a sétaút tengelyében, tőle balra Batthyány Lajos miniszterelnök, jobbra Szemere Bertalan belügyminiszter. Továbbhaladva az út mentén szoborkettősök következnek, jobbról Deák Ferenc igazságügyi és Mészáros Lázár honvédelmi miniszter, majd balról Klauzál Gábor földművelés-, ipar- és kereskedelemügyi és herceg Esterházy Pál, a király személye körüli miniszter. Majd ismét a jobboldalon gróf Széchenyi István közmunkaügyi- és kereskedelmi és báró Eötvös József vallás- és közoktatásügyi miniszter.
Ott jártunkkor a park üres volt, de a Kossuth lábánál elhelyezett friss koszorúk jelezték, hogy a korábban a Parlament előtt álló emlékműről a dombóváriak nem felejtkeztek el.
![]() |
![]() |
![]() |
||
Batthyány Lajos |
Szemere Bertalan |
Deák Ferenc - Mészáros Lázár |
A szoborcsoport története száz évvel ezelőttre nyúlik vissza. Kossuth halála után, 1903-ban pályázatot írtak ki emlékének megörökítésére, végül 1908-ban Horvay János tervét fogadták el. Ő az alkotója többek között a ceglédi és a New York-i Kossuth szobornak, valamint a pécsi Zsolnay szobornak is.
A háború és a pénzhiány miatt az alkotás befejezése elhúzódott, csak 1927-ben került sor a Parlament előtti felállítására. Ekkor nevezték el az Országház teret Kossuth térnek.
1927. november 6-án több mint százezer ember jelenlétében gróf Apponyi Albert tartott ünnepi beszédet a szoboravatáson. A talapzaton, melyhez széles lépcsők vezettek, középen Kossuth állt, mellette jobbról, balról minisztertársai. A szobrok mögötti fal túlsó oldalán relief volt, ez a szabadságharcot jelképezte.
A szoborcsoport a szabadságharc tragikumát hangsúlyozta, emiatt sokan pesszimistának tartották és végül ezért került sor lebontására.
Rákosiék 1951-ben vitették el azzal az indoklással, hogy egy egész kormányt nem lehet ilyen rosszkedvűnek ábrázolni.
Éveken keresztül az Új Köztemetőben tárolták a szobrokat. 1959-ben Dombóvár tanácselnökének, Antal Istvánnak a közbenjárásával Dombóvárra szállították, de hosszú időn keresztül itt sem állították fel.
![]() |
Az alkotásról, mely valamikor az ország „főterén” állt, ma csak nagyon kevesen tudnak.
2008-ban, a szabadságharc és a Batthyány-kormány megalakulásának 160. évfordulóján talán több figyelem fordul felé országosan, és egy közös kirándulás alkalmával társaságunk is meglátogatja.
Dr Andrásofszky Csilla – 2007. május
![](/images/pecset_s.gif)